home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9510
/
CLIP53.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-03-03
|
13KB
|
239 lines
@VCA Clipper 5.3@N
@VA megújuló vitorlás@N
Bár a PC-s világ a grafikus felületek felé tart, még nem
kondítható meg a vészharang a karakter-alapú alkalmazások
felett.
Gondoljunk csak a ma még meglévô géppark széles
spektrumára -- a 286-os gépektôl a pentiumos erômûvekig
szinte minden kategória megtalálható az élesben üzemelô
rendszerekben. Ez az egyik legerôsebb érv a legjobban
szidott, de valószínûleg a legnagyobb számú mûködô
alkalmazás alapjául szolgáló Clipper programnyelv mellett.
Feltehetôen ez nem csak nálunk igaz, hiszen a magát második
legnagyobbnak nevezô Computer Associates nem kevés energiát
fektetett a Clipper 5.3 kifejlesztésébe.
A ""clipperes társadalom" mintegy egy éve várja az új
Clippert. A fejlesztés megkezdésekor a CA széleskörû
felmérésekkel próbálta kideríteni, ""mire vágynak" a
clipperes programozók. A kívánságlista meglehetôsen széles
skálájú volt, egyesek a natív kódú fordítót, mások a teljes
objektumorientáltságot, megint mások a FoxPróhoz hasonló
IDE-t hiányolták a legjobban.
Az elsô ígéretek már 1994 végén elhangzottak, miszerint
""hamarosan" megjelenik a várva-várt Clipper 5.3. Ez a
""hamarosan" egészen ez év július végéig tartott, amikor az
amerikai piacon bejelentették a Clipper 5.3-at.
Természetesen a különféle béta-verziók elég hamar
elterjedtek. Egy ilyen -- final beta -- verzió segítségével
próbáltam megismerkedni az újdonságokkal.
@VDOS program fejlesztése Windows alól@N
Elsô hallásra ""agyrémnek" tûnt az egyik legjobban
reklámozott újdonság: az új Clipper munkapadja (workplace) a
Windows alapú IDE. Magam sem tartottam hasznosnak, ismerve a
Windows ""sebességkorrekciós" hatását. Be kell vallanom:
kellemesen csalódtam. A fordítás, linkelés sebességét
valóban rontja, de az ellenszolgáltatás nem elhanyagolható.
A CA nagyon ügyesen átvette a CA Visual Objects
munkapadját. Ez többek között azt az elônyt rejti magában,
hogy a késôbbi, Visual Objectsre való áttérés könnyebb lesz
azoknak, akik a Clipper 5.3-ban megtanulták annak kezelését.
@VA böngészôk@N
A munkapad egy hierarchikusan felépített úgynevezett
browser-, magyarul böngészô-rendszert tartalmaz. A
hierarchia csúcsán az @Kalkalmazás-böngészô@N áll. A továbbiak a
@Kmodul-, egyed-@N és a @Khiba-böngészô@N, melyek hatóköre csak a
kiválasztott alkalmazásra szorítkozik. Ezek vizuálisan
mutatják meg az adott Clipper alkalmazás felépítését.
A munkapad az alkalmazásokat egy gyûjtôbe -- repository
-- helyezi. A munkapad megnyitásakor magunk elôtt látjuk a
gyûjtôben található összes alkalmazást. Minden alkalmazás
szimbólumán találunk egy színes kijelzôt, amely megmutatja,
hogy az adott alkalmazás a fordításkor hogyan épült fel. Ha
zöld, akkor hibátlan volt a fordítás és linkelés, ha piros,
akkor e mûveletek valamelyike nem sikerült, illetve ha
sárga, akkor még nem kíséreltük meg felépíteni, vagy az
adott alkalmazás módosult.
Az alkalmazás megnyitásakor a @Kmodul-böngészô@N
aktivizálódik, megmutatva, hogy az adott alkalmazás milyen
modulokból épül fel. Háromféle modul létezik: bináris,
melyet maga a munkapad használ, forráskód modul, amely .PRG
file-okat tartalmaz, valamint header modul, melynek tartalma
egy .CH kiterjesztésû header file.
A modul megnyitása indítja az @Kegyed-böngészôt@N. Itt
vizsgálhatjuk a modult felépítô funkció-, formátum-,
menü-egyedeket. A hierarchia legalján áll a @Khiba-böngészô@N,
ami csak akkor aktivizálódik, ha hiba lép fel a fordítás
során.
@VA szerkesztôk@N
Ez az a része a munkapadnak, amely kivívta a
tetszésemet. A szerkesztôk használatával a ""programozói
rabszolgamunka" mennyisége csökkenthetô jelentôs mértékben.
A munkapadról 4+1 grafikus szerkesztô használható.
A @Kmenüszerkesztô@Nvel pillanatok alatt állíthatunk elô
pull-down menüket, üzenetsorral, hotkey-ekkel,
kiemelt/halvány menüpontokkal kicifrázva.
A @Kformátum-szerkesztô@N olyan formátumok létrehozását
könnyíti meg, mint például egy adatbeviteli képernyôkép vagy
egy beállítóablak. Mindezekhez rendelkezésünkre áll a teljes
drag-and-drop technika. A formátumok építôelemei a
következôk lehetnek: megadott szöveg, nyomógombok,
rádiógombok, check-, combo- és lista-boxok, ablakok, vonalak
és további alformátumok.
Az @Kadatszerver-szerkesztôvel@N az alkalmazásban
használatos adatbázisokat leíró egyedeket, a
@Kmezô-szerkesztôvel@N pedig az adatokat tartalmazó mezôket
definiálhatjuk. E mezôdefiníciókat ezután minden -- az adott
mezôvel kapcsolatos -- mûvelet figyelembe veszi. Az
adatszervert minden adatbázishoz létre kell hozni.
Látszólag a legegyszerûbb a @Kforráskód-szerkesztô@N, ami
tulajdonképpen egy szövegszerkesztô. Természetesen ez is
nyújt valami extrát: a különféle szintaktikai elemeket
különbözô színnel jelöli, megkönnyítve az eligazodást.
@VDebugger@N
A munkapadnak van egy beépített debuggere, ami a
hibajavítást könnyíti meg minden szituációban. A debugger
funkciói: kifejezés kiértékelése futás közben, töréspontok
meghatározása, változók figyelése és módosítása, a
munkaterület megfigyelése, stackfigyelés, kifejezések
figyelése. Talán ebben a részben van a legkevesebb újdonság,
és sajnos a vizsgált béta verzióban nem mûködött
tökéletesen.
@VNyelvi sajátosságok@N
A látványos külsôségek mellett vajon milyen nyelvi
újdonságokat rejt az új Clipper? Sajnos ezen a téren kevésbé
dobogtatja meg a programozók szívét. A teljes
objektumorientáltsággal adós maradt a CA. Kaptunk néhány új
objektumosztályt: CheckBox, ListBox, PushButton,
RadioButton, RadioGroup, MenuItem, TopBarMenu, PopUpMenu,
ScrollBar. Saját objektumokat ezután sem hozhatunk létre,
csak a beépítetteket használhatjuk.
Szemben a régebbi Clipper verziókkal, melyek Microsoft C
5.1-ben íródtak, a Clipper 5.3 kifejlesztéséhez a Microsoft
legújabb C fordítóját használták, így az alkalmazások
kihasználhatják a koprocesszor nyújtotta elônyöket.
A Clipper 5.3 támogatja az egérkezelést mindenfajta
külsô segédprogram nélkül.
Búcsút mondhatunk a jó öreg RTLINK szerkesztônek. A
Clipper 5.3-ba beépítették az EXOSPACE védett módú
szerkesztôt. Alapértelmezésben a program ennek a használatát
támogatja, vagyis az új Clipper programok védett módban
futnak, átadva a múltnak a szûkös memória hibaüzeneteit.
Sajnos ez azt is jelenti, hogy azok a third-party
könyvtárak, melyek nem támogatják a védett módú futtatást,
nem használhatók az új Clipperrel, s ez várhatóan még sok
gondot fog okozni az alkalmazásfejlesztôknek. Ha mégis real
módban akarjuk futtatni programunkat, az új Clipperben van
egy speciálisan lecsupaszított BLINKER szerkesztô, amellyel
csak real módú szerkesztésre van lehetôség.
@VGET rendszer@N
Továbbfejlesztették a GET rendszert, lehetôvé téve a
teljeskörû egérkezelést, valamint több új osztályfüggvényt
is használhatunk.
@VTbrowse@N
Szintén támogatja az egérkezelést, valamint olyan új
funkciókat is használhatunk, mint a Border, a Colorspec, a
Hitkey, a SetStyle, s így még látványosabb és könnyebben
programozható browse-képernyôket készíthetünk.
@Vîgéretek@N
Az alább felsoroltakat azért nevezem ígéreteknek, mivel
a béta ezeket nem tartalmazta, s így gyakorlati
tapasztalatom nincs velük kapcsolatban.
@V*@N A Light Lib grafikus könyvtár grafikus alkalmazások
írását teszi lehetôvé DOS környezetben.
@V*@N Továbbfejlesztették a CDX indexkezelést a Comix RDD
beépítésével.
@V*@N A ClipMore lekérdezés-optimáló is része az 5.3-nak.
@V*@N Továbbfejlesztették a memo-kezelést a Ganahl Software
FlexFile kiegészítôjének integrálásával. Az ígéretek szerint
további adattípusok tárolhatók a memo-fileokban, lehetôvé
téve grafikus bitmap, tömb és kódblokk típusú adatok
használatát.
@VTelepítés@N
A megszokott módon korrektül fut le a telepítô program.
Lehetôség van arra is, hogy ne használjuk a windowsos
környezetet, vagyis telepíthetjük a rendszert tisztán DOS-os
környezetbe is, természetesen ilyenkor le kell mondanunk az
új munkapad nyújtotta szolgáltatásokról.
@VAmi hiányzik@N
A Clipperben programozók régi kívánsága kielégítetlen
maradt: nem hozhatunk létre saját osztályokat. Ez a kívánság
napirenden van, amióta megjelent az 5.x sorozatú Clipper.
Sokan örültünk volna, ha az új Clipper natív kódot
generálna, mivel ez a sebességre és a kész .EXE file
méretére is jótékony hatással lenne. ùgy tûnik, ezek a
kívánságok örökre kívánságok maradnak, mivel -- véleményem
szerint -- ez lesz az utolsó karakter alapú Clipper.
@VKompatibilitás@N
Kísérletet tettem egy meglévô -- Clipper 5.2-ben íródott
-- alkalmazás lefordítására. Lehet, hogy szerencsém volt, de
a fordítás és linkelés hibamentesen megtörtént. A
make-file-okat persze módosítani kellett, kicserélve az
RTLINK hivatkozásokat BLINKER parancsokra. A fordítás után
-- minô öröm -- az elkészült .EXE file mintegy 10%-kal
nagyobb lett. A kész program valamivel lassabban futott, de
feltehetôen ez a béta verzió nyomkövetési funkciójának
tudható be.
@VÖsszegzés@N
A Clipper 5.3 sok teljesen új elemet, illetve bôvítést
tartalmaz, mint például a Windows alapú IDE, menü és más
felhasználói interface osztályok, az egérkezelés és a védett
módú szerkesztô támogatása.
A Clipper workplace új és kényelmesebb
fejlesztôkörnyezetet ígér, feleslegessé téve sok eddig
használt third-party kiegészítôt. Nem elhanyagolható az sem,
hogy zökkenômentesebb áttérést kínál a Visual Objects felé.
Nem igazán szívderítô azonban az, hogy az eddig sem a
karcsúságukról híres Clipper programok tovább híztak. A
beépített munkapad-szerkesztôk programgenerátora tömör
forrásprogramot generál. Nekem úgy tûnik, hogy a Clipper 5.3
a programokat uniformizálni fogja, hiszen adott a menü,
azonos elemekbôl épülnek fel a képernyôk stb.
Véleményem szerint -- a késôbb kiderülô hibák kijavítása
után -- végre egy barátságos Clippert használhatunk. Persze
ismerve a mindent lehengerlô grafikus rendszereket, felmerül
a kérdés: lehet hogy túl késôn született?
@KCsapó Lajos@N
@<9510\FORMA1.GIF>■■@N A formátum editor
@<9510\MENU1.GIF>■■@N A menü editor